Jak je psáno v návodu, je třeba anotací zachytit podstatu místa, podchytit i významné majitele a jiné dějinné, turistické či architektonické zvláštnosti místa. 

1) Anotace by měla začínat podchycením současného stavu, tedy zda sídlo dosud stojí a pokud ano v jakém je stavu, zda jde o zříceninu či zcela zaniklý objekt (např.: „zaniklý hrad, nevýrazné zbytky hradu, zchátralý zámek, zbořený zámek). 

2) dále je třeba podchytit stavebně historický vývoj, tedy to, že sídlo vzniklo v nějaké době v nějakém slohu, v jiném slohu a jiné době bylo přestavěno. Je lepší postupovat chronologicky, nejprve zmínit současný stav a pak postupovat zpětně od založení  sídla přes přestavby po případný zánik. 

Body 1 a 2 tedy postihuje např. takováto anotace „Zříceniny gotické tvrze postavené Rožmberky ve 14. stol., přestavěné renesančně kolem r. 1560 a barokně Eggenberky koncem 17. století. Opuštěna v 18. století.“

3) Jak již bylo uvedeno, je dobré zmínit nějakou architektonickou, dějinnou či jinou zvláštnost sídla – např. u hradu Rotštejn u nás neobvyklou vícebokou věž; u hradu Templštejn mohutnou štítovou zeď; u hradu Pecka jeho spojení s Kryštofem Harantem; u hrady Helfenburk u Bavorova ojediněle dochované „stavební povolení“ Karla IV.; u hradu Vízmburk skutečnost, že byl zcela vykopán až při arch. výzkumu, do té doby tam byl jen pahorek, obdobně hrad Lelekovice, který byl po výzkumu opět zahrnut; u hradu Bouzov že je známý z mnoha pohádek; u Bečova nad Teplou zmínit relikviář sv. Maura atd…

Je-li to možné, je dobré využívat maximálně celou povolenou délku 250 znaků, zbytečně stručnými anotacemi jsme sami proti sobě, nebojte se také používat zkratek, u tohoto typu textu nevadí.

A teď  obráceně, co je zbytečné do anotace dávat:
•	lokalizace v terénu – u kterého města se místo nachází bude jasné ze souřadnic, které se budou distribuovat současně
•	osobní hodnocení místa do anotace nepatří, to co já považuji za nejhezčí, může být pro jiného tuctové nebo ještě hůř, anotace by měla být střízlivým textem
•	v anotaci není možné odkazovat se na další texty na serveru ve stylu „viz pověst o pokladu“, anotace se budou často vyskytovat i mimo server hrady.cz, čímž bude ztraceno přímé propojení na takto chybně odkazované informace. 
•	Jedna často se opakující chyba - vyvarujte se formulace „zámek na místě tvrze“, ve většině případů je to nepřesné, neboť ve stávajícím zámku je z větší či menší části tvrz zachována, jen málokdy bylo vše zbořeno a zámek postaven na holém placu, tehdy si málokdo mohl dovolit vyhodit peníze na bourání zdiva a stavění nového pokud to původní bylo použitelné.

Příklady anotací,  jak byly původně zadány a jak bych je napsal já:

1) Dobronice:
„Hrad vznikl na počátku 14. století. V 16. století goticky přestavěn. Po zrušení řádu jezuitů ponechán svému osudu. Změnil se ve zříceninu.“

„Zříceniny hradu založeného pány z Dobronic kol. r. 1322, Od roku 1455 patří Rožmberkům, poč. 16. stol. pozdně goticky přestavěn Víty ze Rzavého. Od r. 1691 užíván jezuity, po zrušení řádu koncem 18. st. opuštěn.“

2) Vízmburk
„Zřícenina hradu z r. 1279. V r. 1447 hrad zakoupila slezská knížata a hrad zbořila a spálila. Vízmburk se výborně dochoval do dnešní doby.“

„Zříceniny gotického hradu poprvé zmíněného r. 1279. mocným dvořanem Tasem. Od 30. let 14. stol. patřil pánům z Dubé. O století později hrad jako sídlo zemských škůdců r. 1447 odkoupen slezskými městy a rozbořen. Hrad vykopán až při arch. výzkumu.“